(untitled) (Revija za univerzalno odličnost, 2026)
Raziskovalno vprašanje (RV): Kako bi bilo najbolje uvesti UTD (univerzalni temeljni dohodek) v Sloveniji in EU? Namen: Ta članek analizira možnost uvedbe UTD v Sloveniji in EU na podlagi osemnajstletnega opazovanja cvetočega »ekosistema« UTD, razvitega v Sloveniji in EU, ki je dosegel malo ali nič uspeha. Še huje, dolgoletna prizadevanja za implementacijo UTD so prinesla nekaj motečih in frustrirajočih rezultatov v času COVID-a. Akademiki, zagovorniki in strokovnjaki bodo morali začeti nov krog raziskovanja implementacije UTD. V 21. stoletju se bi lahko UTD izkazal za najpomembnejši, osnovni, temeljni kamen novega socialnega dogovora, ki ga sestavljajo trije stebri UTD: steber univerzalnih osnovnih pravic, steber prostega trga/trgovine in steber demokratičnih družbenih institucij. Socialni dogovor UTD bi Sloveniji lahko pomagal pri utrjevanju položaja jedrne države članice EU in preprečil razpad EU v trenutnih izrednih razmerah. Cilj prispevka je tudi identificirati ovire in napake, ki so bile storjene v slovenskem diskurzu UTD, da se zgodovina ne bi ponovila. Metoda: Osemnajst let raziskovanja z metodo participativnega opazovanja in mednarodnimi primerjalnimi analizami z uporabo »kroga družbenih inovacij – kroga upanja« kot analitičnega orodja. Rezultati: Raziskava je pokazala, da UTD ne v Sloveniji ne v EU ni mogoče uvesti na način, kot je bil predlagan pred 12 leti. Pristop in predlog je treba posodobiti. Organizacija: Raziskovalci, zagovorniki in strokovnjaki bodo morali začeti nov krog raziskav implementacije UTD. Družba: Nov koncept UTD bi lahko bil temelj novega socialnega dogovora, ki bi lahko preprečil razpad EU. Originalnost: Tematika UTD je v Sloveniji še vedno slabo raziskana in tako podroben zgodovinski pregled in primerjava med državama je bistvenega pomena za nadaljnjo argumentirano razpravo o omenjeni temi. Omejitve / nadaljnje raziskovanje: UTD bi imel izjemen vpliv na debirokratizacijo države. V zadnjih 12 letih se je pokazalo, da državna birokracija omejuje in sabotira raziskovanje, kot tudi implementacijo ideje UTD. V prihodnje bi se zato tovrstne raziskave morale izvajati le v okviru neodvisnih raziskovalnih subjektov, ki jih država ne nadzoruje preko financiranja njihove dejavnosti.