(untitled) (Revija za univerzalno odličnost, 2026)
Raziskovalno vprašanje: V članku odgovarjamo na vprašanje, kakšno stanovanj si starejši oskrbovanci dolgotrajne oskrbe na domu v Sloveniji želijo potem, ko bodo njihove funkcionalne zmožnosti znatno zmanjšane tako, da bo popolna oskrba na obstoječem domu otežkočena. Namen: Anketirani so bili oskrbovani v obstoječem domu, kjer so živeli več let, skupaj s svojo družino ali sami, v velikem stanovanju oziroma hiši. Zavedali so se, da bi bilo težko, da še naprej ostanejo tam, ko jim funkcionalne zmožnosti upadajo še naprej. Povprašali smo jih, kam bi se radi preselili in kakšno stanovanje si želijo, kaj bi moralo tako stanovanje vključevati, da bi zadovoljevalo njihove potrebe in pričakovanja. Metoda: Po pregledu evropske in ameriške strokovne literature na to temo in še predvsem ob izvajanju skupnega projekta z Univerzo Južne Floride, smo ugotovili, da bi se lahko tudi v Sloveniji gradnja stanovanj za upokojence razvijala v različnih urbanih strukturah in da obstaja velika vrzel med potrebami in ponudbo stanovanj prilagojenih starejšim v Sloveniji. To dodatno vpliva na togost slovenskega nepremičninskega trga in zmanjšanje zemljiško rento, ki jo lokalne skupnosti najemajo preko nadomestil za uporabo stavbnega zemljišča in pri prenosih lastništva, če to primerjamo z rezultati v ZDA in z Zahodnoevropsko prakso. V raziskavo so bili vključeni starostniki, ki uporabljajo storitve dolgotrajne oskrbe. Ker smo želeli spoznati želeno strukturo grajenega okolja za starejše smo organizirali 3 skupine intervjujev starostnikov, ki prejemajo pomoč na domu v treh različnih slovenskih občinah in ocenili odstotek posameznih želenih vrst stanovanj in oskrbe. Rezultati: Rezultati so pokazali, da več kot polovica slovenskih upokojencev, ki so že vključeni v dolgotrajno oskrbo, pogreša možnost, da se preselijo v vasi ali stanovanjske skupnosti za starostnike, kjer bi lahko bolje varovali svoje dostojanstvo, zasebnost in neodvisnost kot v institucionalnem varstvu v domovih za ostarele. Pomen za organizacije in družbo: Te ugotovitve so lahko pomembna pobuda za lokalne uprave, da (a) prično graditi stanovanj prilagojena potrebam starejših s padajočimi funkcionalnimi zmožnostmi sami ali (b), da ustvarijo pogoje za to, da bi pritegnili zasebne naložbe v primerna in cenovno dostopna stanovanja za upokojence. Novost: Tovrstni raziskovalni rezultati v Sloveniji še niso bili na voljo, čeprav nam lahko take raziskave dajejo boljši vpogled v to, kaj je najpomembnejše za slovenske upokojence s padajočimi funkcionalnimi kapacitetami glede stanovanjske oskrbe potem, ko onemorejo. Predlog za nadaljnje raziskovanje: Raziskava je potekala izven glavnih mest Slovenije na nivoju NUTS 2, se pravi izven Ljubljane in Maribora, kjer bi lahko dobili drugačne rezultate. Zato bi bilo smiselno tovrstno raziskavo posebej izvajati vsaj na področju Ljubljane. Članek je rezultat dela na doktorski disertaciji prve avtorice in sodelovanja na bilateralnem ARRS projektu z USF Tampa, ZDA.