Revija za univerzalno odličnost je interdisciplinarna revija, ki združuje (1) organizacijske vede oz. menedžment in (2) univerzalno odličnost, tj. poslovno, organizacijsko in osebno odličnost. Postmoderna organizacijska teorija v celovitem obvladovanju kakovosti (TQM – Total Quality Management) prepoznava »novo organizacijsko teorijo« ki se osredotoča v rast in razvoj organizacije kot »entitete«, njenih procesov in razmerij med deležniki. Z vpetostjo organizacije v njen širši ekosistem se pojavljajo izzivi proučevanja organizacije, ki so večplastni in interdisciplinarni. RUO se osredotoča v raziskovanje notranjih vidikov organizacije kot entitete, ki se v njenih ciljno usmerjenih razmerjih med ljudmi prepoznavajo kot relevantni za ustrezen odziv na spremembe v ekosistemu organizacije. Zanimajo nas osebna, medosebna, organizacijska in med organizacijska razmerja tako profitnih, neprofitnih in nevladnih organizacij (NVO). Ob tem se osredotočamo v človeka kot akterja in opazovalca v teh razmerjih oziroma procesih. Priznavamo mu ključno vlogo pri obvladovanju organizacijske rasti in razvoja. Človekova osebna rast in razvoj preraščata v medosebno in le ta v organizacijsko rast in razvoj. Govor o organizaciji je govor o ljudeh. Potovanje od kakovosti do odličnosti temelji na sproščanju človekovih ustvarjalnih potencialov. Revija pokriva teme organizacijskih študij in univerzalne odličnosti. Njen namen je raziskovanje in razvoj temeljnih načel odličnosti oz. temeljnih gradnikov nove organizacijske paradigme po modelu poslovne odličnosti EFQM: Osredotočenost na dodajanje vrednosti za odjemalce. Doseganje uravnoteženih rezultatov. Vodenje z vizijo, navdihom in celovitostjo. Menedžment s procesi. Doseganje uspehov skupaj z zaposlenimi. Spodbujanje ustvarjalnosti in inovativnost. Ustvarjanje partnerstev. Prevzemanje odgovornosti za trajnostno prihodnost. Ker ima revija ambicije spodbujati tudi nova razmišljanja, je njen namen tudi raziskovanje in razvoj temeljnih načel oziroma gradnikov univerzalne odličnosti po otoški rastoči strategiji univerzalne odličnosti in mojstrstva: Vzgoja, izobraževanje in vseživljenjsko učenje. Sproščanje človekovih ustvarjalnih potencialov. Družbeno odgovorno sonaravno delovanje. Usmerjenost v samopreseganje in dosežke. Etičnost razmišljanja in delovanja. ISSN: 2232-5204
Fakulteta za organizacijske študije v Novem mestu
Pojavljanje avtopoieze: Temelj koherence v kompleksosti znotraj organizacije
Raziskovalno vprašanje (RV): Kako lahko minimiziramo operativno izgubo znotraj podjetja? Namen: Kako minimizirati razpršene aktivnosti (»energijsko izgubo«) v strokovni organizaciji. Metoda: Raziskava temelji na kvalitativnih metodah. Neposredna analogija s fizikalno soodvisnostjo elektronov, ki jo apliciramo na poslovno organizacijo. Rezultati: Z uvajanjem koncepta operativne koherence (so-odvisnosti) bi morali uspešnost izboljšati. Tukaj ne gre samo za koncept organizacije, najbolj pomembna je korelacija in so-delovanje kot harmonija v avtopoietskih sistemih. Avtopoieza v organizaciji pomeni povezavo od majhnih do velikih številk, s čimer zagotovimo življenjsko harmonijo uspešne organizacije. Organizacija: Z izboljševanjem koordinacije menedžmenta organizacija deluje optimalno. Če dosežemo kvantni nivo organizacije, potem smo mogoče lahko uspešni na višjem nivoju. Ta nivo je človek v humani-organski organizaciji. Družba: Boljša komunikacija, krepitev družbene odgovornosti in izboljšanje okolja. S perspektivo v naravni evoluciji v osebni rasti človeka v notranjih in zunanjih procesih, ki izboljšujejo okolje in zeleno družbo. Originalnost: Gre za nov pristop, za preizkušanje koncepta soodvisnosti v poslovnih organizacijah. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Potrebno bo izvesti poizkuse z resničnimi timi v podjetjih. Pri nadaljnih raziskovanjih potrebujemo raziskovalne vzorce in samo-organizacijsko okolje.
Avtorske pravice (c) 2026 Revija za univerzalno odličnost
Družbena omrežja kot vir informacij za odločanje med študenti samostojnih visokošolskih zavodov
Raziskovalno vprašanje (RV): Kako pomembno je za visokošolske zavode vedeti, kakšno je vedenje potencialnih uporabnikov na družbenih omrežjih, kako pogosto jih uporabljajo, kaj delijo, koliko zaupajo verodostojnosti takih informacij, povezanih z iskanjem šole ali izkušnjami glede študija, ali pa še vedno bolj zaupajo tradicionalnim virom informacij? Namen: O pomembnosti rabe družbenih omrežij kot virov informacij za odločanje med študenti samostojnih visokošolskih zavodov v Sloveniji smo se pogovarjali s študenti magistrskega študija na Fakulteti za poslovne vede ter s študenti visokošolskega študija informatike na Visoki poslovni šoli v Ljubljani na razgovorih z 18 slušatelji obeh šol. Metoda: Uporabili smo metodo strukturiranih intervjujev, pri čemer smo vključili uporabnike družbenih omrežij med populacijo vprašanih študentov samostojnih visokošolskih zavodov. Rezultati: Odgovori kažejo na ta trenutek relativno skromen vpliv družbenih omrežij pri odločanju o študiju med slušatelji, ki so do njih zelo kritični. Glavni vir informacij so še vedno uradne spletne strani šol, presenetljivo visoko so tudi osebni stiki s predstavniki administracije šole, kjer je, kot kažejo odgovori, še vedno odločilna prijazna in odprta komunikacija zaposlenih. Vprašani so glede zanesljivosti družbenih omrežij kot vira informacij precej nezaupljivi, verjetno tudi zato, ker je možno osebno preveriti večino šol. Organizacija: Menedžment šol si ne more privoščiti, da ne upošteva trendov in družbenih omrežij. Razmišljati velja tudi o večji segmentaciji ciljnih slušateljev, saj je način, kako milenijci pristopajo do družbenih omrežij, drugačen, kot pri generaciji Y, na primer. Bolj kot cena ali program je dolgoročno pomembna uporabniška izkušnja. Mlajši pričakujejo več informacij glede dogodkov znotraj šole, zanimajo jih odnosi (predvsem predavateljev do študentov), vzdušje v šoli. Nujno je na družbenih omrežjih graditi identiteto, oziroma digitalno blagovno znamko šole. Družba: Zaradi interaktivnosti družbenih omrežij imajo šole manj nadzora nad komunikacijo, tako glede vsebine sporočil, kot tudi časa komunikacije, še posebej, ko potencialni kandidati za študij še nimajo formalnega stika s šolo. Navidezni ranljivosti zaradi izgube nadzora nad komunikacijo se lahko uprejo le z močno digitalno blagovno znamko, kar pa zahteva investicije v znanje in kadre. Originalnost: Gre za eno prvih raziskav o tem, kako in na osnovi katerih informacij na družbenih omrežjih potencialni študentje izbirajo med samostojnimi visokošolskimi zavodi v Sloveniji. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Zavedamo se, da to ni reprezentativen vzorec populacije, zato težko generaliziramo rezultate. Gre le za slovenske študente, tujcev ni bilo vključenih. Poleg tega smo vključili le dva samostojna visokošolska zavoda in pogovarjali smo se s tistimi, ki že obiskujejo določeno smer in so proces odločitve že izpeljali. Ne gre pozabiti na globalnost izobraževanja odraslih, saj so programi odprti vsem, ne samo Slovencem. Prihodnje raziskave se bodo morale lotiti tudi samega razvoja digitalnih komunikacijskih strategij, še posebej zato, ker družbena omrežja spreminjajo svoje algoritme zelo pogosto in na način, ki mu povprečen administrator šole težko sledi. Tako premalo vemo, kakšen je učinek plačanih in tako imenovanih »organskih« sporočil, ki jih generirajo uporabniki sami.
Povezava med vodenjem, organizacijsko kulturo in rezultati organizacij
Raziskovalno vprašanje (RV): Postavlja se vprašanje kakšna je povezava med obliko lastništva, značilnostmi vodenja, značilnostmi organizacijske kulture, vlogo lastnikov procesov v organizaciji in poslovnimi rezultati organizacije. Zanimivo je tudi vprašanje, kako bodo bodoče spremembe v družbenem okolju vplivale na organizacijsko kulturo v organizacijah. Ali bodo organizacije tudi v bodoče usmerjene predvsem v ustvarjanje dobička? Ali bo v bodoče prevladovala družbeno odgovorna usmerjenost organizacij? Namen: Namen tega prispevka je ugotoviti kakšne so relacije med obliko lastništva, načini vodenja organizacij in organizacijsko kulturo v slovenskih organizacijah in kakšen je vpliv teh razmerij na poslovne rezultate slovenskih organizacij. Metoda: Z raziskavo značilnosti sistemov vodenja kakovosti v slovenskih organizacijah smo dobili odgovore o značilnostih sistemov vodenja kakovosti. S podatki o poslovanju raziskovanih organizacij smo ustvarili osnovo za analizo korelacij med posameznimi značilnostmi in med poslovnimi rezultati organizacij in posameznimi značilnostmi sistemov vodenja kakovosti. Rezultati: Ugotovljeni rezultati raziskave potrjujejo prepričanje, da je pri vodenju organizacije, za uspešne rezultate, potrebno doseči tako organizacijsko klimo, ki bo delovala pozitivno na dobro počutje in ustvarjalnost zaposlenih . Organizacija: Pričujoča raziskava nam daje informacijo o značilnostih vodenja in organizacijske kulture v slovenskih organizacijah in o povezavah med temi značilnostmi in finančnimi rezultati organizacij. Družba: Rezultati raziskave nam prikazujejo vpliv vodenja in prevladujoče organizacijske kulture na poslovanje organizacij in s tem tudi na družbeno in socialno okolje. Originalnost: Raziskavo smo izvedli na osnovi izvirnega modela analize značilnosti sistemov vodenja in povezave tega modela s finančnim poslovanjem organizacij. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Raziskavo smo izvedli v slovenskem družbeno ekonomskem okolju. Za posplošenje ugotovitev raziskave, bi bilo primerno podobne raziskave narediti tudi v sorodnih družbeno ekonomskih okoljih.
Raziskovalno vprašanje (RV): Ali ženske, ki porabijo v povprečju več časa za opravljanje gospodinjskih opravil, opravijo pogosteje tekaški trening zvečer kot moški. Ali anketiranci, ki porabijo več časa za prevoz na in iz dela, opravijo več ur tekaškega treninga med vikendom kot anketiranci, ki porabijo manj časa za prevoz na in iz dela. Namen: Ugotoviti kako si tekači in tekačice glede na vsakdanje obveznosti organizirajo čas za tekaški trening. Metoda: V raziskovalnem članku smo uporabili kvantitativno metodologijo in anketni vprašalnik. Anketni vprašalnik je bil sestavljen iz dveh delov. V prvem delu so bila demografska vprašanja, v drugem delu pa je bil uporabljen vprašalnik, ki smo ga sestavili sami. Celoten anketni vprašalnik je vseboval 19 vprašanj, ki so se nanašala na tekaške navade anketirancev. Rezultati: Obe hipotezi smo zavrnili, kljub temu, da smo dokazali prvi del prve hipoteze, in sicer da ženske več časa namenijo gospodinjskim opravilom kot moški. Primerjava tega, kdaj se ženske in moški odpravijo na tek, pa vseeno ne pokaže bistvenih razlik. Tako naši podatki ne potrjujejo predpostavke, da opravijo ženske pogosteje tekaški trening zvečer kot moški. Prav tako rezultati ne potrjujejo predpostavke, da anketiranci, ki porabijo več časa za prevoz na in iz dela, opravijo več ur tekaškega treninga med vikendom kot anketiranci, ki porabijo manj časa za prevoz na in iz dela. Organizacija: Raziskavo smo izvedli s pomočjo ankete, ki je potekala prek spleta s pomočjo spletnega programa 1ka. Pri pridobivanju kontaktov sta nam pomagala ŠD Vaitapu in ŠD Vitezi dobrega teka, ki sta po elektronski pošti posredovala povezavo na spletno stran 1ka, vsem registriranim članom športnega društva. Družba: Seznaniti družbo, da lahko z dobro organizacijo časa, ko imamo vse več delovnih obveznosti, pridobimo dodaten čas, ki ga lahko namenimo za rekreacijo. Originalnost: Na področju organiziranja časa za tekaški trening do sedaj nismo zasledili nobene izvedene raziskave v Sloveniji, zato menimo, da je bila raziskava na vzorcu tekačev, ki so včlanjeni v tekaška društva, potrebna in upravičena. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Raziskava je bila narejena na vzorcu tekačev, ki so včlanjeni v tekaška društva, ne pa tudi na ostalih tekačih. Gre za priložnostno vzorčenje, za katerega je značilna prostovoljna udeležba v anketiranju, v smislu, da jo rešijo tisti, ki jih področje raziskovanja zanima. V prihodnje bi bilo zanimivo raziskati povezavo med časom, ki ga anketiranci porabijo za gospodinjska opravila, časom, ki ga namenijo za otroka/e in časom za rekreacijo.
Vidiki raziskovanja paradigme družbene odgovornosti v visokem šolstvu
Raziskovalno vprašanje (RV): V prispevku smo proučili razsežnost paradigme družbene odgovornosti v visokem šolstvu ter opredelili njen pomen in vpliv na deležnike. Pri tem smo definirali raziskovalno vprašanje in sicer na kakšen način se družbeno odgovorna dejanja odražajo v delovanju in upravljanju visokošolskih zavodov oz. v odnosih, ki jih le – ti gojijo s svojimi deležniki? Namen: Namen prispevka je pojasniti odnos med pojmom družbene odgovornosti in področjem visokega šolstva. Cilj prispevka je proučiti vse dejavnike družbene odgovornosti v visokem šolstvu. Metoda: Izvedli smo kvalitativno raziskavo in sicer študijo predvsem tuje strokovne literature, s poudarkom na analizi raziskav tujih avtorjev. Uporabili smo naslednje metode raziskovanja: metodo deskripcije, komparacije, povzemanja, kompilacije ter metodo analize. Rezultati: Na podlagi študije literature in raziskav z obravnavanega področja smo povzeli ključne ugotovitve in odgovorili na postavljeno raziskovalno vprašanje. Organizacija: Raziskava je uporabna za visokošolske institucije, saj predstavlja poglobljen in celovit uvid v raziskovanje paradigme družbene odgovornosti v visokem šolstvu. Spoznanja raziskave so lahko nadaljnja priporočila za implementacijo družbeno odgovornih dejanj v delovanje visokošolskih zavodov in so uporabna za vse, ki se teoretično in praktično ukvarjajo z vzpostavljanjem in razvojem kakovosti v le-teh. Družba: Raziskava se nanaša na opredelitev dejavnikov univerzitetne družbene odgovornosti, s poudarkom na družbenih dejavnikih, ki se nanašajo na vpliv visokošolskih institucij na družbeni sistem. Originalnost: Aktualnost izbrane tematike se izkazuje v vedno večjem zavedanju, da z izobraževanjem ustvarjamo družbo znanja, ki lahko ključno prispeva k trajnostnemu razvoju. Originalnost raziskave se kaže v osredinjenju na družbene dejavnike raziskovanega področja ter v proučevanju vpliva na deležnike. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Omejili smo se na družbeni vidik univerzitetne družbene odgovornosti ter na podobne raziskave, ki so že bile izvedene na tem področju. Nadaljnje raziskovanje bi lahko obravnavalo še ostale dejavnike (ekonomski in okoljski vidik), kar bi celostno zaokrožilo raziskovanje področja.
Odkrivanje potencialnih groženj za informacijski sistem
Raziskovalno vprašanje (RV): Ali nam lastnosti informacijskega sistema lahko pomagajo pri odkrivanju potencialnih bodočih groženj? Namen: Z raziskavo želimo preveriti odnos običajnih uporabnikov in različnih skupin napadalcev do lastnosti informacijskega sistema. Ob tem se usmerjamo na merjenje pomembnosti lastnosti za posamezno populacijo. Metoda: Izvedli smo kvantitativno raziskavo z uporabo vprašalnika. Opise informacijskih sistemov, ki so bili uporabljeni v vprašalniku, smo opredelili na podlagi razpoložljivih podatkov v spletu. Rezultati: Potrdili smo domneve, da napadalci večinoma vrednotijo iste lastnosti informacijskega sistema drugače od običajnih uporabnikov. Praviloma napadalci v večini lastnosti prepoznajo večjo vrednost kot običajni uporabniki, in v nekaterih primerih so te razlike očitne. Razlike so tudi med napadalci. Rezultati so dobra osnova za nadaljnje raziskovanje, in sicer preverjanje h katerim elementom človeške grožnje prispevajo posamezne lastnosti. Organizacija: Lastnosti informacijskega sistema, kjer med uporabniki in napadalci prihaja do očitnih razlik v vrednotenju, so lahko dober indikator tveganja. S prepoznavanjem takšnih lastnosti lahko izboljšamo odločanje pri oceni tveganja. Družba: Z raziskavo želimo okrepiti prepričanje, da je pri zagotavljanju informacijske varnosti pomembno upoštevati vidik napadalca in že pred samim začetkom uporabe informacijske rešitve izdelati model bodočih človeških groženj. Originalnost: Raziskava potrjuje idejo, da je potrebno pri oceni tveganja upoštevati vidik napadalca. Z eksperimentom smo pokazali, da napadalci večini lastnosti informacijskega sistema pripisujejo višjo uporabno vrednost kot običajni uporabniki. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: V raziskavo smo lahko vključili poznavalce informacijske varnosti, ne pa realnih napadalcev, ki so v resnici skrita populacija. Pri nadaljnjem raziskovanju želimo preveriti, kako lastnosti informacijskega sistema prispevajo k posameznim elementom človeške grožnje (motivaciji, prepoznavi priložnosti, preverjanju sposobnosti).
Ustvarjanje trajnostne prihodnosti organizacij
Raziskovalno vprašanje (RV): Kako naj podjetja uresničujejo trajnostno naravnanost oz. ustvarjajo trajnostno prihodnost? Namen: Ugotoviti, kaj je trajnostno poslovanje z usmeritvijo ustvarjanja trajnostne prihodnosti in kaj je trajnostna strategija. Določiti model ustvarjanja trajnostne prihodnosti, kakšna je vloga najvišjega vodstva organizacije pri ustvarjanju trajnostne prihodnosti ter ugotoviti, kako se meri trajnostna uspešnost. Metoda: Kvalitativna metoda, ki temelji na analitičnem preučevanju. Analizirana je strokovna in znanstvena literatura na tematiko trajnostne prihodnosti. Rezultati: Ustvarjanje trajnostne prihodnosti omogoča enakovreden poudarek na družbeni, okolijski in ekonomski uspešnosti. Ob pravilnem načrtovanju in usklajenostjo ter ustrezno komunikacijsko podprtostjo vseh treh vodi v finančno uspešnost podjetja. Organizacija: V članku so opredeljene naloge najvišjega vodstva kot ključnega uresničevalca trajnostne poslovne strategije. Usmerjenost v trajnostno prihodnost organizacije vodi v finančno uspešnost organizacije. Družba: Odzive deležnikov na uresničevanje trajnostne prihodnosti je možno obvladovati na različne načine; priporoča se že v začetni fazi. Originalnost: Predstavitev pregleda na ustvarjanje trajnostne prihodnosti. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Gre za pregled obstoječih člankov. Raziskava ni bila narejena.
Karakteristike vodij za spodbujanje ustvarjalnosti in inovativnosti v organizaciji
Raziskovalno vprašanje (RV): V raziskavi smo si s pomočjo izbranih člankov, zastavili raziskovalno vprašanje, ali je od vodij odvisna ustvarjalnost in inovativnost zaposlenih v organizaciji. Namen: Preučitev, kakšen vpliv imajo vodje s svojim vedenjem in vodenjem, glede na spodbujanje ustvarjalnosti zaposlenih v organizacijah. S svojimi pristopi namreč lahko zaposlenim pomagajo do ustvarjalnega razmišljanja. Metoda: Kot metodo smo uporabili kvalitativno analizo,10 strokovnih člankov in iz njih izluščili bistvo in ugotovitve. Rezultat: Dober vodja mora imeti dobro razvit čut za timsko delo, biti mora samozavesten in prepričljiv. Znati mora ostati miren v vseh situacijah, saj mu bodo zaposleni le tako zaupali. Dober vodja mora biti dober komunikator in usmerjevalec. Organizacija: Raziskava bo vodje seznanila, na kakšen način lahko oni pripomorejo k boljši ustvarjalnosti in inovativnosti. Družba: Vodja je tisti, ki mora v podjetju veliko truda vložiti v svoje zaposlene. Saj bodo le tako dosegli zastavljen cilj. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Da bi se lahko bolj približali ugotovitvam avtorjev, bi bilo potrebno izvesti anketni vprašalnik tako med zaposlenimi, kot med njihovimi vodji. Omejili smo se na že izvedene raziskave v izbranih člankih.
Marketing v floristiki - pridobivanje kompetenc
Raziskovalno vprašanje (RV): Kako izobraziti kompetentne ljudi, ki bodo uspešni v marketingu v floristiki? Katere kompetence so pomembne, da lahko cvetličar, florist uspešno samostojno vodi projekt? Katere izkušnje so v procesu izobraževanja najbolj pomembne? Namen: Namen raziskave je analiza skupine kandidatov, ki so uspešni in imajo različne poti izobraževanj s skupnim ciljem – biti uspešni v floristiki. Metoda: Oblikovali bomo večparameterski odločitveni model z računalniškim programom DEX, kjer bomo parametre obtežili po pomembnosti, kako vplivajo na razvoj posameznika. Obtežitve posameznih parametrov bomo določili na podlagi 17-letnih izkušenj delovanja iz področja floristike. Obtežitve so določene po konzultaciji mednarodnih strokovnjakov iz Švedske, Finske, Italije, Slovaške, Hrvaške in Slovenije, ki skupaj sodelujejo v mednarodnem projektu katerega cilj je mednarodni učbenik floristike. Rezultati: Model je pokazal, da ima največji vpliv na kandidate izobraževanje v okviru katerega opravijo mednarodni izpit FlorCert. Hkrati je izjemno pomembno sodelovanje v različnih florističlnih projektih. Taki kandidati so uspešni v marketingu v floristiki, so samostojni in zaposljivi. Samostojno vodijo manjše skupine v projektih in nanje prenašajo svoje znanje po neformalni poti. Organizacija: Ta raziskava je potrdila pravilno odločitev Floweracademy.si, da se je včlanila v konzorcij FlorCert in tako nadaljuje z izobraževanjem na mednarodni ravni. Ravno tako je pomembno, da se stalno sledi novostim v floristiki, saj se le tako lahko kandidati uspešno plasirajo na mednarodnih projektih. Družba: družba s tem pridobi odgovorne, kompetentne cvetličarje, floriste, ki nudijo kakovostne storitve. Zaradi članstva v FlorCertu sledijo trajnostnemu razvoju stroke in so družbeno odgovorni pri uporabi različnih materialov. Originalnost: Oblikovali smo edinstven model pomembnosti pridobivanja kompetenc na različnih ravnih cvetličarskega področja, ki ga bomo v prihodnosti še bolj poglobili. S pomočjo tega modela lahko mentor ali delodajalec bolje oceni primernost kandidata za sodelovanje v projektih ali za zaposljivost. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Trenutna raziskava je narejena na skupini kandidatov, ki imajo različna predznanja in so vsak po drugačni izobraževalni poti prišli do opravljenega mednarodnega FlorCert izpita. Vsi kandidati so iz Slovenije, v prihodnje pa bomo ta model testirali tudi na kandidatih iz tujine.
Razumevanje samoupravljanja in soupravljanja v slovenskih podjetjih
Raziskovalno vprašanje (RV): Ali samoupravljanje ali soupravljanje danes deluje v slovenskih podjetjih? Namen: Raziskujemo razumevanje samoupravljanja in soupravljanja v slovenskih podjetjih, da bomo dobili odgovore ali delujeta obe obliki upravljanja in kakšna je njuna povezava z avtopoietsko organizacijo oziroma podjetjem. Namen je analizirati in opredeliti razlike med samoupravljanjem in soupravljanjem in njihovo delovanje na osnovi lastništva v slovenskih podjetjih danes. Posreden namen je tudi podati nekaj pojasnil o razliki med samoupravljanjem in soupravljanjem tistim, ki ne poznajo samoupravljanja iz življenja ali vsaj iz teorije. Cilj prispevka je prikazati, kakšna je povezanost oblik lastništva z načini upravljanja in povezanost z avtopoietskim razvojem podjetja. Metoda: Kvalitativna analiza je osnova za anketo. Z anketo pridobljene podatke smo statistično obdelali s programom LISREL. Anketa je izvedena na majhnem vzorcu slovenskih gospodarskih podjetij različnih velikosti in dejavnosti, kjer ni tujega lastništva. Rezultati: z metodo triangulacije smo iz kvalitativne analize pridobljene pojme vnesli v anketo .in z rezultati ankete smo s programom LISREL prikazali strukturni model spremenljivk. S statističnimi metodami smo izračunali poprečne ocene in standardne odklone odgovorov, kar smo analizirali tudi grafično. Organizacija: Obstajajo razlike med samoupravljanjem in soupravljanjem; dodana vrednost članka je ozaveščanje v slovenskih podjetjih o samoupravljanju in soupravljanju kot oblikah notranje izboljšave delovanja in vpliva zaposlenih na vodenje podjetij in njunega prispevka razvoju avtopoietske organizacije. To bi bile pridobitve za celotno družbo. Družba: Raziskava bo prispevek ozaveščanju lastnikov, menedžerjev, zaposlenih in širše družbe o socialni odgovornosti in možnosti razvoja v samoupravno avtopoietsko ekonomijo. Originalnost: Dodana vrednost članka je v opredelitvi razlik med samoupravljanjem in soupravljanjem v slovenskih podjetjih na osnovi lastništva in navezavo na razvoj avtopoietske organizacije. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Raziskava je z anketiranjem izvedena na majhnem številu slovenskih podjetij različnih velikosti. V raziskavo so zajeta podjetja brez tujih lastništev, niso upoštevana javna podjetja in podjetja v večinski državni lasti, ni finančnih institucij. Predlagamo nadaljnjo raziskavo na večjem vzorcu podjetij različnih velikosti; raziskavo razvoja samo/so-upravljanja v avtopoietsko organizacijo. Prav tako predlagamo raziskavo v javnem sektorju. Pri nadaljnjem raziskovanju predlagamo dodatno kvalitativno analizo z več intervjuji.
Etična kultura v organizacijah javnega sektorja s področja socialne varnosti v celjski regiji
Raziskovalno vprašanje (RV): Ali se posamezne dimenzije etične kulture po Kapteinu razlikujejo glede na položaj ter izobrazbo zaposlenih v organizacijah javnega sektorja s področja socialne varnosti v celjski regiji in ali se le-te razlikujejo glede na vrsto organizacije s področja socialne varnosti? Namen: Namen raziskave je bil preučiti dimenzije etične kulture v organizacijah javnega sektorja s področja socialne varnosti v celjski regiji ter ugotoviti, ali se posamezne dimenzije etične kulture po Kapteinu razlikujejo glede na položaj ter izobrazbo zaposlenih ter ali se le-te razlikujejo glede na vrsto organizacije s področja socialne varnosti. Metoda: Za potrebe raziskave je bila uporabljena kvantitativna paradigma raziskovanja. Podatki so bili zbrani s strukturiranim anketnim vprašalnikom po tipologiji Muela Kapteina. V vzorec so bili zajeti zaposleni na Centru za socialno delo, Zavodu za zaposlovanje, Zavodu za zdravstveno zavarovanje in Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Celje. Rezultati: Ugotovili smo, da glede na delovno mesto zaposlenih in izobrazbo ni statistično značilnih razlik v ocenah dimenzij etične kulture. Glede na vrsto organizacije zaposlenih obstaja statistično pomembna razlika pri dimenzijah jasnosti, skladnosti vodstva, podpornosti, možnosti diskusij ter predvidenih posledicah. Organizacija: Raziskava opozarja na pomembnost in nujnost zavedanja vodstva, da bodo z lastnim etičnim delovanjem, spoštovanjem tako zaposlenih kot tudi strank lahko dober zgled. Rezultati raziskave pripomorejo k boljšemu razumevanju in zavedanju o dejanskem stanju, ki prevladuje v njihovih organizacijah ter ponuja možnost za razmislek in izboljšave. Družba: Neetično delovanje predvsem nadrejenih in samega vodstva ima negativen vpliv na zaposlene. Le-ti se zaradi tega večkrat znajdejo v stresnih situacijah, kar se odraža v odnosu tako do sodelavcev kot tudi do strank. Stresne situacije privedejo tudi do daljših odsotnosti, kar posledično podaljšuje sam upravni postopek ter privede do nezadovoljstva strank. Originalnost: Prvi smo ugotavljali, ali se dimenzije etične kulture po Kapteinu razlikujejo glede na položaj ter izobrazbo zaposlenih v organizacijah javnega sektorja s področja socialne varnosti v celjski regiji. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Omejitev raziskave se kaže v slabi oziroma manjši odzivnosti zaposlenih ter da je raziskava potekala samo na območju območnih enot Celje.
Kakovost storitve na Libanonski univerzi: Fakulteta za javno zdravje
Raziskovalno vprašanje (RV): S spremembami v toku globalnega znanja se visokošolski zavodi soočajo z vprašanjem svoje kakovosti z vidika svojih primarnih strank, študentov. Raziskovalno vprašanje sprašuje, ali obstajajo razlike v kakovosti storitev v zvezi s pričakovanji in dojemanjem in katere storitvene dimenzije je treba izboljšati. Kakovost storitev je ena od glavnih perspektiv, ki jih je treba vključiti v skupne strategije kakovosti na visokošolskih zavodih za dokazovanje odličnosti in nadaljnje akreditacije. Namen: Namen te raziskave je oceniti kakovost storitev na ravni fakultete, spremljati spreminjajoče se potrebe študentov in integrirati potrebe in pričakovanja v strategiji za izboljšanje kakovosti na visokošolski ravni. Ta študija bo poskušala določiti pot in opredeliti dejavnike za izboljšave in njihovo prednostno razvrstitev. Metoda: Instrument SERVQUAL je bil uporabljen za oceno kakovosti storitev po GAPS modelu ter orodje za analizo Izboljšanj-Učinkovitosti pri določanju prednostnih atributov kot strateški cilji za izboljšave. Podatki so bili zbrani na Libanonski univerzi (LU) na Fakulteti za javno zdravstvo enota IV. Rezultati: Kakovostne dimenzije storitev, ki najbolj pripomorejo k izboljšanju, so dimenzije Empatije in Oprijemljivosti. Specifični atributi, ki so pokazali potrebe po izboljšanju učinkovitosti visokega pomena so bili: poslušanje in razumevanje specifičnih potreb študentov, zagotavljanje ustreznega časovnega razporeda storitev, uporaba sodobne opreme in tehnologije, izkazovanje poštenega zanimanja za reševanje študentovih problemov in zagotavljanje obljubljene storitve. Organizacija: Libanonska univerza bo imela strategije izboljšav, ki so potrebni v načrtu izboljšanja za nadaljnje akreditacije. Na ravni fakultete se na podlagi rezultatov lahko določi standard delovanja in ponovno ovrednoti oceno učinkovitih sprememb. Družba: Kakovostna storitev z vidika študentov bo ohranila kompetentnost in zagotovitev javnih visokošolskih zavodov v primerjavi z zasebnimi. Kakovost javnih univerz je podporni steber za izobraževanje vseh študentov iz različnih družbenih slojev. Originalnost: Ta študija je prva ocenila kakovost storitev na Libanonski univerzi. Pričakuje se, da bo sprožila nadaljnje podobne in neprekinjene serije ocen za vse fakultete, ki bodo zbrale natančen pregled potrebnih izboljšav in jih določile kot strategije v načrtih Libanonske univerze. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Kakovost storitev je dinamični proces. Spreminja se s spreminjajočimi se generacijami z različnimi izkušnjami. Neprekinjeno merjenje in uporaba merilnega instrumenta zagotavljata boljši in natančnejši pregled stanja.
Odnosi, komunikacija, motivacija in nagrajevanje kot dejavniki uspešnega tima in organizacije
Raziskovalno vprašanje (RV): Kako spodbuditi zaposlene in jih motivirati, da bodo ostali del uspešne organizacije-tima. Kateri so dejavniki, ki vplivajo na uspešnost delovanja tima? Namen: Namen raziskovalnega članka je prikazati kaj je pomembno za uspešno delovanje timov ter prikazati sistem dobrega tima in timskega dela. Preučiti zadovoljstvo in nadarjenost zaposlenih za doseganje uspehov ter podati metodo, ki vodi do uspešnega pristopa vodenja ljudi k uspešnemu timskemu delu. Ugotoviti, kateri so dejavniki, ki vplivajo na uspešnost dobrega tima in podjetja in ali so pomembni dobri odnosi, komunikacija, motivacija ter nagrajevanje za uspešnost dobrega tima. Metoda: Za raziskavo smo uporabili različne študije, ki temeljijo na vsebinski analizi različnih člankov iz obstoječe literature domačih avtorjev. Uporabili smo članke (iz RUO in dLIB), diplomsko in magistrsko delo. Članke, diplomsko in magistrsko nalogo smo prebrali in po ključnih besedah analizirali. Rezultati: Ugotovljeni rezultati raziskave kažejo, da je uspešnost organizacije odvisna od uspešne skupine ljudi- tima, ki delujejo pozitivno in so med seboj povezani ter si izmenjujejo znanje in izkušnje. Ugotovitve kažejo, da je za uspeh je potrebna komunikacija, dobri odnosi, motivacija ter nagrajevanje. Organizacija: Raziskava in študija različnih člankov nam daje informacijo o značilnostih timov in organizacijske kulture le-teh, o povezavah med njimi in kaj vpliva na uspeh. Družba: Zaposleni je tisti, ki podjetju prinese največji uspeh, seveda če je pravilno voden in usmerjen. Originalnost: Večina izbrane tematike se je osredotočila v vedno večjem zavedanju, da z izobraževanjem ustvarjamo širokost znanj, ki ključno prispevajo k razvoju. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Omejili smo se na raziskave, ki so bile že izvedene na tem področju.
Model vpliva dodane vrednosti za odjemalce ter inovativnost
Raziskovalno vprašanje (RV): Ali je inovativnost pomembna za obstoj, uspeh in dodano vrednost za podjetje in kupca? Namen: Z obdelavo in pregledom literature, smo želeli priti do nekih trditev, da je inovativnost, ključna za obstoj in dodano vrednost podjetja in kupca. Metoda: Pregled strokovne in znanstvene literature. Rezultati: Inovativnost, dodana vrednost in kakovost se medsebojno dopolnjujejo in so ena brez druge brezpredmetne. Organizacija: Raziskava pripomore k spoznanju, da je za podjetja dobro, če aktivno deluje na področju dodane vrednosti inovativnosti, ter kakovosti. Pomembno je, da v to aktivno vključuje tudi svoje zaposlene in jih primero nagradi. Družba: Boljše poslovanje, pripomore k uspešnejšemu in celovitejšemu obstoju podjetja v okolju. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Veliko člankov na to temo, ki pa se večinoma ponavljajo in so že večkrat obdelani.
Zagotavljanje in merjenje kakovosti v primarnem zdravstvenem varstvu
Raziskovalno vprašanje (RV): Katere so osnove zagotavljanja in merjenja kakovosti v primarnem zdravstvenem varstvu v Sloveniji in Evropi? Namen: Namen članka je raziskati izvor in stanje zagotavljanja kakovosti storitev v primarni zdravstveni dejavnosti. Metoda: sistematični pregled obstoječe literature. Rezultati: Raziskava je pokazala izvor kakovosti v zdravstvu in stanje zagotavljanja kakovosti v primarni zdravstveni dejavnosti. V zdravstvu je merjenje kazalnikov kakovosti pomanjkljivo. Spremljajo jih le akreditirane ali certificirane zdravstvene ustanove. Organizacija: Kazalniki kakovosti morajo biti javno dostopni podatki, saj le tako omogočajo uporabnikom storitev in zdravnikom, da izberejo organizacijo z najboljšimi kazalniki kakovosti. Družba: Zagotavljanje kakovosti se mora začeti na primarnem nivoju zdravstvene dejavnosti, saj je ta namenjena preventivi, zdravljenju in rehabilitaciji obolenj za še kakovostno sprejemljiv nivo življenja. S tem lahko znižamo število obravnav na sekundarnem in terciarnem nivoju zdravstvenega varstva in stroške nepotrebnih zdravstvenih obravnav ter zdravljenja. Originalnost: V teoretičnih izhodiščih smo strnjeno predstavili spoznanja o izhodiščih kakovosti v zdravstvu. Pridobili smo informacije o zagotavljanju in merjenju kakovosti v primarnem zdravstvenem varstvu. Omejitve: Raziskava je omejena z manjšim številom obstoječih virov, ki so uporabljeni.
Analiza varnosti v cestnem prometu v Sloveniji leta 2018
Raziskovalno vprašanje (RV): Kakšna je bila varnostna situacija v cestnem prometu v Sloveniji leta 2018? Namen: Posledice prometnih nesreč so materialna škoda, poškodbe in smrtne poškodbe. Namen raziskave je ugotoviti, kakšna je ogroženost posameznih tipov udeležencev v cestnem prometu in kakšna je njihova vloga v prometnih nesrečah. Metoda: Uporabljeni so sekundarni podatki prometne varnosti Ministrstva za notranje zadeve za leto 2018. Rezultati: Pešci in vozniki motornega kolesa so v cestnem prometu najbolj ogroženi. Organizacija: Rezultati bodo v pomoč ukrepanju Ministrstva za notranje zadeve. Družba: Povečanje prometne varnosti pomeni manjše družbene stroške zaradi nesreč. Originalnost: Raziskava je pomembna za povečanje varnosti v cestnem prometu. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Uporabljeni so samo podatki za leto 2018.
Vpliv družine na vseživljenjsko učenje starostnikov v domovih za starejše
Raziskovalno vprašanje: Kako družina vpliva na vseživljenjsko učenje starostnikov v domovih za starejše? Namen: Prihodnost družine in družinskih odnosov, v katerih del je tudi starostnik, se kaže v zmanjševanju vpliva krvnega sorodstva in večanju vpliva izbire prijateljstva. Namen in cilj prispevka je potrditi usmeritev družine v človekovi potrebi po ljubezni, dejavnosti, skrbi, prijateljstvu, podpori in varnosti v prihajajočih spremembah v posameznikovem in družinskem življenju starostnika, predvsem pa v okviru vseživljenjskega učenja. Metode dela: Uporabili smo deskriptivno analizo in kavzalno-neeksperimentalno metodo empiričnega pedagoškega raziskovanja. V raziskavo smo vključili starostnike vseh domov starejših v Pomurju, ki so starejši nad 65 let. Raziskovalni vzorec je zajel 390 bivajočih starostnikov, pri čemer je bila populacija 906 starostnikov. Rezultati: Ugotavljamo, da je ena od nalog vodstev domov za starejše aktiviranje družine (svojcev) pri vključevanju v vseživljenjsko učenje starostnikov v domovih za starejše. Staranje naj bo skupen družinski projekt, za kar je potrebno več uporabnega znanja o družini in pogosto tudi strokovno pomoč socialnega dela. Organizacija: Izvedena raziskava bo pripomogla domovom za starejše, da bodo še bolj aktivno vključevali družino (svojce) v aktivnosti vseživljenjskega učenja v institucionalni oskrbi. Družba: Prispevek in raziskava bosta pripomogla k izboljšanju življenjskih pogojev starostnikov v družbi nasploh, v domovih za starejše kakor tudi v drugih oblikah izven institucionalne oskrbe na področju vseživljenjskega učenja. Originalnost: Raziskava je prva tovrstna na področju ugotavljanja pomena vseživljenjskega učenja starostnikov v domovih za starejše. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Pri raziskavi smo se omejili zgolj na domove za starejše v Pomurju. V nadaljnjem raziskovanju bi jo lahko razširi na celotno populacijo starostnikov v Sloveniji in jo primerjali s pomenom vseživljenjskega učenja za starejše v drugih državah Evropske unije.
Raziskovalno vprašanje (RV): Kakšen je vpliv orodij menedžmenta na ekonomsko uspešnosti poslovanja podjetja (donosnost kapitala)? Namen: Izdelati SEM model vpliva uporabe orodij managerjev na ekonomsko uspešnost podjetja. Metoda: Kvantitativna raziskava, v kateri smo podatke in informacije pridobili s pomočjo vprašalnika in iskanja po javni bazi podatkov GVin. Rezultati: S pomočjo rezultatov kvantitativne raziskave smo izdelali konceptualni model vpliva uporabe orodij managerjev na ekonomsko uspešnost podjetja. Ugotovili smo, da ima na čisti dobiček podjetja največji pozitiven vpliv finančni cilj podjetja, ki mu sledijo procesni, ostali, zunanji in kompetenčni cilji. Negativen vpliv imajo uporaba orodij po funkcijah, zadovoljstvo z uporabljenimi orodji ter število uporabljenih orodij. Organizacija: Na podlagi študija sodobne strokovne literature, primerjave različnih, že opravljenih raziskav in ankete vršnih managerjev v velikih in srednje velikih slovenskih podjetjih, smo oblikovali izvirni Model vpliva uporabe izbranih managerskih orodij na donosnost kapitala podjetja. Družba: Raziskava poudarja osredotočenost managerjev na reševanje operativnih problemov in veliko manj poudarja njihovo vizionarstvo in sposobnost vodenja. Originalnost: Na osnovi pridobljenih podatkov smo pridobili nov celovit pogled, znanja in informacije o uporabi izbranih orodij managerjev in njihovem vplivu na donosnost. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Anketiranje je bilo izvedeno v velikih in srednjih podjetjih v Sloveniji, obravnavali bomo izbranih 25 orodij menedžmenta po Rigby-ju, uporabili smo podatke iz javno objavljenih baz.
Model spodbujevalnih dejavnikov za inovativnost organizacij
Raziskovalno vprašanje (RV): Kateri dejavniki spodbujajo organizacije k inovativnosti? Namen: Namen raziskave je spoznati, kateri so tisti spodbujevalni dejavniki, ki motivirajo organizacije k inovativnosti. Metoda: Za pridobitev podatkov smo uporabili kvalitativno metodo, metodo kompilacije, s katero smo povzeli rezultate drugih avtorjev na omenjeno tematiko, komparativno metodo za primerjavo notranjih in zunanjih spodbujevalnih dejavnikov ter deduktivno metodo, s pomočjo katere smo sklepali iz posameznih primerov na splošno. Rezultati: Raziskava je pokazala, da se notranji dejavniki za inovativnost razlikujejo od zunanjih, za uspešno poslovanje organizacije pa so zelo pomembni oboji. Notranji dejavniki, med katere sodijo timsko delo, pohvala, nagrade, zgled in ukrepi vodje, sodelovanje zaposlenih med seboj, organizacijska kultura in podobno, spodbujajo k razmišljanju in razvoju izboljševanja procesa, proizvoda in samega načina dela v organizaciji. Zunanji dejavniki, ki prihajajo iz okolja, pa nas spodbujajo k inovativnosti za večjo konkurenčnost podjetja ter organizacijo soočajo s spremembami na trgu in povratnimi informaciji o proizvodu oz. storitvi. To so: dobavitelji, prodajni trg, stranke, ponudniki novih storitev, demografske spremembe, itd. Organizacija: Pomembno je, da se organizacije zavedajo pomena dejavnikov, ki spodbujajo k inovativnosti ter usmerijo vodje k spodbujanju motiviranja njihovih podrejenih za nove inovativne predloge in jih ob teh tudi ustrezno nagradijo. Družba: Teoretična izhodišča usmerjajo družbo k večji pozornosti in zavedanju pomena inovativnosti in njenih dejavnikov za uspešno konkurenčnost organizacije na trgu. Originalnost: Originalnost raziskave se kaže v členitvi spodbujevalnih dejavnikov inovativnosti na notranje in zunanje dejavnike. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Za širši pogled spodbujevalnih dejavnikov za inovativnost organizacij bi bilo potrebno preučiti več literature, vključiti zaviralne dejavnike za inovativnost ter narediti primerjavo med spodbujevalnimi in zaviralnimi dejavniki.
Model vodenja z vizijo, navdihom in integriteto
Raziskovalno vprašanje (RV): Raziskovali bomo, kateri od dejavnikov, vizija, navdih in integriteta najbolj pripomorejo pri uspešnem vodenju organizacije. Namen: Namen in cilj raziskave je, da preverimo, kaj sploh pomenijo vizija, navdih in integriteta, ter da ugotovimo, kateri izmed obravnavanih dejavnikov najbolj pripomore pri vodenju v organizacijah. Metoda: Pri raziskavi bo uporabljena deskriptivna metoda. Zbrali bomo literaturo, članke in informacije ter jih pregledali in analizirali. Rezultati: Z raziskavo smo ugotovili, da je za uspešno vodenje organizacije potrebno upoštevati vse tri obravnavane dejavnike, vizijo, navdih in integriteto. Organizacija: Organizacija bo lahko raziskavo analizirala, ter z vodji ugotovila, kateri način vodenja bi bil bolj primeren, za še bolj uspešno poslovanje organizacij. Družba: Organizacija lahko vlaga v razvoj veščin vodenja posameznika, ter jih spodbuja pri razvijanju njihovih sposobnosti, potencialov in lastnosti. Originalnost: V raziskavo so vključeni trije dejavniki, ki pripomorejo k boljšemu vodenju organizacij. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Raziskovanje je bilo opravljeno na podlagi zbrane literature, člankov in informacij.
Model dejavnikov trajnega doseganja odličnih rezultatov
Raziskovalno vprašanje (RV): V raziskavi, se bomo srečali predvsem z vprašanjem, kako zagotoviti trajno doseganje odličnih rezultatov v organizaciji. Namen: Glavni namen in cilj raziskovanja, je na podlagi literature predstaviti model ali standard, ki nam pomagata uresničiti naš cilj, za doseganje izvrstnih rezultatov. Trajno doseganje izvrstnih rezultatov, lahko zagotovimo z različnimi standardi najpogostejša sta ISO standard in EFQM standard. Metoda: Uporabljena je kvalitativna metoda primerjalne analize, ki temelji na analizi različnih člankov domačih avtorjev. Rezultati: Rezultati kažejo da obstaja veliko različnih standardov, katerih se podjetja lahko poslužujejo, da v lastni organizaciji in na trgu dosegajo odlične rezultate. Ugotovili smo tudi, da uvedba samega standarda v podjetje ni še pogoj da bo le to uspešno, pač pa se mora celotno podjetje od vodilnih navzdol truditi, da dosegajo čim boljše rezultate, ter ohranjati kulturo odnosov med seboj in navzven. Organizacija: Če bi vodilni v različnih organizacijah sledili modelu odličnosti, bi se organizacija še boljše razvijala in bi bilo to pridobitev za organizacijo. Družba: Način primerjave se lahko uporablja tudi v širšem okolju in jim pomaga na poti do odličnosti. Originalnost: V raziskavi so opisani modeli dejavnikov trajnega doseganja odličnih rezultatov. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Nadaljnje raziskovanje je možno razširiti prav na konkretno organizacijo, ki še nima vpeljanih standardov odličnosti.
Univerzalna metoda iskanja priložnosti za razvoj novega proizvoda
Raziskovalno vprašanje (RV): Ali se lahko metoda iskanja priložnosti za razvoj novega proizvoda uporabi tudi izven kovinsko predelovalne industrije, za katero je bila razvita? Metoda: Metodološki pristop preverjanja univerzalnosti metode bo temeljiv na preizkusih v različnih okoljih in organizacijah. Rezultati: Z uporabo metode v različnih okoljih in različnih organizacijah smo potrdili njeno univerzalnost uporabe Organizacija: Organizacije vključene v raziskavo so nadgradile svoje kompetence razvojnih timov in raziskale svoje razvojen možnosti, ki jih bodo v nadljevanju lahko udejanjile. Izvedena metoda prispeva k odličnosti organizacije kot tudi udeleženih posameznikov. Družba: Potrditev univerzalnosti metode bo omgočila njeno širšo uporabo v družbi. Originalnost: Originalna je sama metoda kot tudi pristop, da se industrijska praksa prenese v popolnoma drugo panogo in organizacijsko obliko, ter se v njej uspešno uveljavi. Originalnost je tudi v tem, da je izvedba metode pravzaprav učenje in raziskovanje o svoji organizaciji, trgu in trendih. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Ena izmed ključnih omejitev je dolgotrajnost izvedbe metode, saj lahko sama izvedba traja tudi več kot eno leto. Druga omejitev, je v tem, da mora širše vodstvo organizacije podpreti izvedbo metode. Nadaljnji koraki raziskovanja bodo usmerjeni v prilagoditev metode v osebno načrtovanje razvoja posameznika.
Motivacija za družbeno odgovornost v jedrskih elektrarnah
Raziskovalno vprašanje (RV): Kaj lastnike in operaterje jedrskih elektrarn (JE) motivira za izvajanje družbeno odgovornih dejanj? Namen: Z raziskavo ugotoviti prevladujoče motive za družbeno odgovornost lastnikov in operaterjev JE. Ugotoviti, kako so pripravljeni zadovoljevati pričakovanja širše družbe. Metoda: Po pregledu relevantne literature predstavljenega interesnega področja, smo v raziskavo vključili lastnike in operaterje JE, tj. članice mednarodne organizacije World Association of Nuclear Operators (WANO), regionalnega centra v Parizu. Kot instrument za pridobivanje potrebnih informacij uporabljamo smo za ta namen razvili vprašalnik. Za vrednotenje podatkov, poleg opisne in frekvenčne statistike, smo uporabili Mann-Whinteyev test, Wilcoxonov test predznačenih rangov in Kruskal-Wallisov test. Rezultati: V raziskavi se sodelovalo 45 predstavnikov operaterjev in trije lastniki JE. Glavna motivacija za družbeno odgovorna dejanja so za lastnike in operaterje JE intrinzični dejavniki, predvsem osebne etične in moralne vrednote ter osebno zadovoljstvo. Dokazali smo, da se motivi, ki lastnike in operaterje JE motivirajo za izvajanje družbene odgovornosti, statistično značilno ne razlikujejo. V večini primerov te razlike niso bile statistično značilne, niti upoštevajoč funkcijo v organizaciji. Izkazali so visoko pripravljenost za zadovoljevanje pričakovanj širše družbe. Organizacija: Za JE rezultati krepijo vzpostavitev in utrjevanje pozitivne podobe družbeno odgovorne organizacije. Družba: Širša družba se seznani, da lastniki in operaterji JE izkazujejo jasno namero, da želijo delovati družbeno odgovorno. Vpliva na sprejemljivost JE in na kakovost življenja posameznikov ter različnih skupin v sodobni družbi in okolju, v katerega so umeščeni jedrski objekti. Originalnost: Izvedena raziskava je prva, ki je ciljno usmerjena v proučevanje motivacijskih dejavnikov, ki lastnike in operaterje JE nagovarjajo k družbeno odgovornim dejanjem. Rezultati so neposredno uporabni in relevantni v slovenskem in mednarodnem prostoru. Prispevajo k boljšemu razumevanju interakcij med družbo in JE. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Odzivnost lastnikov JE ni bila tako dobra kot odzivnost operaterjev, zato je za lastnike vzorec manj reprezentativen. Raziskave je smiselno usmeriti tudi na dejavnike, ki vplivajo na motivacijo za vzpostavitev partnerskega odnosa z JE na strani zunanjih deležnikov JE (različnih interesnih skupin - od lokalnih skupnosti, politične javnosti, nevladnih organizacij, novinarjev in drugih).
Kazalniki v okviru presoje vzdržnosti upravljanja s pitno vodo v slovenskih občinah
Raziskovalno vprašanje (RV): Upravljanje s pitno vodo postaja vse večji izziv, vzdržno (trajnostno) upravljanje tega naravnega vira je mogoče presoditi z uporabo primernih kazalnikov. Raziskovalno vprašanje je, s katerimi kazalniki je mogoče meriti vzdržnost upravljanja gospodarske javne službe oskrbe s pitno vodo v večjih slovenskih občinah. Namen: V ta namen smo oblikovali sestavljeni indeks vzdržnega upravljanja s pitno vodo, ki vključuje kazalnike z okoljsko, gospodarsko, družbeno ter institucionalno razsežnostjo vzdržnega (trajnostnega) razvoja. Metoda: Kvalitativna raziskava je obsegala pregled strokovne in znanstvene literature ter primerjalno analizo člankov tujih avtorjev in izvedenih raziskav ter študij. Pri raziskovanju smo uporabili metodo komparacije, povzemanja, kompilacije ter kvalitativne analize. Rezultati: Na podlagi preučevane literature in raziskav na obravnavanem področju smo opredelili sestavljen indeks vzdržnega upravljanja s pitno vodo, in sicer z obvladljivim številom kazalnikov, pri tem pa odgovorili na raziskovalno vprašanje. Kazalniki temeljijo na petdelnem okviru presoje, t. i. okviru DPSIR, ki vključuje gonilne sile (D), obremenitve (P), stanja (S), vplive (I) in odzive (R). Sestavljeni indeks vzdržnega upravljanja s pitno vodo temelji na indeksu vodne revnosti, podnebne ranljivosti, pomanjkanja vode, povečane uporabe vode, zmogljivosti in prožnosti občin in gospodarskih javnih služb oskrbe s pitno vodo. Strukturiran indeks z naborom šestih glavnih kazalnikov obsega ključne spremenljivke, razporejene v okviru deset tematskih področij. Organizacija: Rezultati raziskave so uporabni za občine, izvajalce gospodarske javne službe oskrbe s pitno vodo, odločevalce v sektorski politiki, oblikovalce ukrepov, nevladne organizacije, strokovno in širšo javnost. Občine so lahko na enostaven način seznanjene s stanjem in posledično z odgovornostjo, s potrebnim nadzorom in strateško usmeritvijo upravljanja s pitno vodo. Izvajalce gospodarske javne službe oskrbe s pitno vodo pa se lahko na osnovi rezultatov usmerja v prepoznavanje pomembnih vplivov in odzivov na okolje in s tem na tiste naravne vire, ki jih lahko z vzdržnim upravljanjem ohranjajo v dobrem stanju. Družba: Rezultati raziskave so uporabni za širšo javnost, saj je področje upravljanja s pitno vodo neločljivo povezano s celotno družbo in z vsakim posameznikom. Originalnost: Nabor kazalnikov v okviru sestavljenega indeksa vzdržnega upravljanja s pitno vodo. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Raziskava je osredotočena na slovenske občine, enako raziskavo pa bi bilo umestno narediti tudi z izvajalci gospodarske javne službe oskrbe s pitno vodo.
Izvajanje strateških ukrepov v uspešnih podjetjih
Raziskovalno vprašanje (RV): V katere strateške ukrepe so menedžerji v uspešnih podjetjih najbolj usmerjeni? Namen: Na podlagi teoretičnih izhodišč o strateškem menedžmentu in poslovni uspešnosti empirično raziskati načrtovanje in izvajanje strateških ukrepov v uspešnejših podjetjih. Metoda: V empiričnem delu raziskave smo izvedli e-anketo v 216 malih, 106 srednjih in 42 velikih uspešnih podjetjih z bonitetno oceno A, pridobljeno v 2017. Rezultati: Ugotovili smo, da se enaki strateški ukrepi izvajajo enako učinkovito glede na dejavnost ali velikost gospodarske družbe. Organizacija: S primerno strateško analizo vršni menedžerji lažje in s precejšnjo gotovostjo izberejo potrebne strategije in odobrijo ukrepe, ki jih lahko predlagajo tudi podrejeni. Družba: Ugotovitve iz raziskave so podlaga za razvoj nadaljnjih strategij v menedžmentu in usmerjajo v večjo učinkovitost pri izvajanju strateških ukrepov v organizacijah in družbi. Originalnost: Izvirna raziskava o sistematiki izvajanja ključnih strateških ukrepov in drugih najbolj kritičnih zaviralnih dejavnikih, ki vplivajo na uspešnost poslovanja v uspešnih podjetjih v RS. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Načrtovan vzorec ni bil izbran iz podjetij z vsemi vrstami bonitet, zato rezultatov ne moremo posplošiti.
Raziskovalno vprašanje (RV): Skladno z industrijskim in splošnim družbenim razvojem se je razvijal tudi menedžment. Pri menedžmentu gre za enoten pojem z dvema oprijemoma, to sta menedžment in vodenje. Nastajali, dopolnjevali, nadgrajevali in spreminjali so se številni modeli tako menedžmenta kot vodenja. Menedžment in vodenje sta različni funkciji, vendar je vodenje del menedžerske funkcije. V preteklosti so menedžerji vodili z ukazovanjem in nadzorom, danes pa vodje vodijo s spreminjanjem miselnosti. Vodje ustvarjajo vizijo, sprožajo spremembe, navdušujejo in motivirajo zaposlene, menedžerji pa načrtujejo, organizirajo, vodijo in nadzorujejo. V prispevku bomo raziskali in poskušali odgovoriti na vprašanje, kakšno vodenje zahtevajo spremenjene razmere dela in poslovanja v današnjem globalnem svetu. Namen: Prispevek ima namen strnjeno prikazati spremembe v odnosu menedžment in vodenje ter odgovoriti na vprašanje, kakšno vodenje se priporoča po novi organizacijski paradigmi. Metoda raziskovanja: S primerjalno analizo stališč in navedb številnih raziskovalcev menedžmenta in vodenja bomo poskušali preveriti tezo, da je klasični menedžment z načrtovanjem, organiziranjem, vodenjem in kontroliranjem preteklost ter da nove razmere dela in poslovanja zahtevajo menedžment s spreminjanjem miselnosti ter poudarjanjem vloge in pomena vodenja z ustvarjanjem vizije, sprožanjem sprememb, navduševanjem in motiviranjem zaposlenih. Rezultati: Na podlagi rezultatov raziskave bomo poskušali predlagati model vodenja, ki ga zahtevajo spremenjene razmere dela in poslovanja industrijskih ter drugih organizacij v 21. stoletju današnje globalne družbe. Organizacija: Industrijske in druge organizacije bi z uporabo predlaganega modela vodenja ustvarile razmere za boljšo izrabo razpoložljivih, zlasti človeških virov, stimulirale zavzetost in navdušenje za boljše delo svojih zaposlenih ter povečale konkurenčno prednost svojih organizacij. Družba: Z uporabo predlagane zasnove vodenja po novi organizacijski paradigmi bi se industrijske in druge organizacije lažje prilagajale spremenjenim razmeram današnje globalne družbe ter si tako zagotavljale obstoj in uspešen razvoj v današnji in bodočih konkurenčnih razmerah dela in poslovanja. Izvirnost: Predlagana zasnova vodenja je rezultat primerjalne analize stališč in predlogov vodenja številnih raziskovalcev in praktikov ter sinteza tistih prvin vodenja, ki so primerne za vodenje v 21. stoletju. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Rezultati te raziskave naj bi spodbudili nadaljnja raziskovanja načinov in oblik vodenja, primernega za 21. stoletje.
Analiza reševanja odjemalčevih reklamacij v izbrani organizaciji
Raziskovalno vprašanje (RV): Ali je reševanje odjemalčevih reklamacij in izvedba ukrepov vezanih na dotično težavo v izbrani organizaciji uspešna ali ne? Namen: Z obdelavo in pregledi literature, ter z raziskavo smo želeli priti do ugotovitve, da v tem podjetju reklamacije rešujejo sproti in se vsaki težavi posvetijo maksimalno in z uspešnimi ukrepi. Metoda: Za pridobivanje rezultatov pri raziskavi, je bila izvedena kvantitativna metoda – anketni vprašalnik z 15 vprašanji, kateri je bil posredovan 17 osebam zaposlenim v oddelku kakovosti v izbranem podjetju. Rezultati: Z rezultati raziskave smo prišli do ugotovitev, ali zaposleni dajejo reklamacijam velik pomen in reševanju le teh ter iskanju ukrepov, da se takšnim ali podobnim težavam v prihodnosti izognejo. Organizacija: Odjemalec pričakuje od organizacije dobre proizvode, zato izstavljanje reklamacij ni slabo, ampak lahko organizaciji pomaga do izboljšav oziroma do odprave težav. Družba: Zaposleni v oddelku kakovosti dajejo reklamacijam veliko pozornosti, saj v primeru ponovitvene reklamacije ugotovijo, da izvedeni ukrepi niso bili zadostni in to lahko vpliva na uspešnost pri ocenjevanju 360°, kot tudi za uspešnost poslovanja samega podjetja. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Raziskava je bila izvedena v podjetju, ki ima pet poslovnih enot. Anketni vprašalnik je bil oddan le na eni poslovni enoti z 15 osebami zaposlenimi na oddelku kakovosti. Nadaljnje raziskave bi bilo zanimivo izvesti še na preostalih poslovnih enotah ter nato pridobljene rezultate med seboj analizirati ter jih interpretirati.
Motivacija za izobraževanje v primarnem, sekundarnem in terciarnem zdravstvu
Raziskovalno vprašanje (RV): Ali obstaja razlika v motiviranosti za izobraževanje med izvajalci zdravstvene dejavnosti glede na raven zdravstvenega varstva? Namen: Namen raziskave je bil predstaviti koncepte izobraževanja v zdravstvu, zdravstveno dejavnost in preučiti motivacijo za izobraževanje zdravstvenih delavcev na primarni, sekundarni in terciarni ravni zdravstva. Metoda: Metoda, ki smo jo uporabili je kvalitativna, ki temelji na preučevanju obstoječe literature, člankov ter na podlagi osebnih izkušenj. Rezultati: V raziskavi smo prišli do ugotovitve, da je nenehno izobraževanje ključno za profesionalen razvoj posameznika. V današnjem času je nenehno sledenje stroki in medicini neizogibno za vse, ki so zaposleni v zdravstvu, le-to pa lahko dosežejo s stalnim izobraževanjem. Tako smo prišli do ugotovitve, da ni razlike med motiviranostjo za izobraževanje med izvajalci zdravstvene dejavnosti glede na raven zdravstvenega varstva. V uvodu postavljeno tezo in sicer: obstaja razlika v motiviranosti za izobraževanje med izvajalci zdravstvene dejavnosti glede na raven zdravstvenega varstva, lahko potrdimo. Organizacija: Vpliv raziskave na javno zdravstvo je velik, saj izvajalci zdravstvene dejavnosti z izobraževanjem lahko povečajo svojo učinkovitost v delovnih procesih in posledično tudi v celotni organizaciji, v kateri so zaposleni. Družba: Izobraževanje pozitivno vpliva na kakovostnejšo obravnavo odjemalcev zdravstvene oskrbe. Originalnost: Raziskava je originalna, saj pregledni članek vodstvu javno zdravstvenih zavodov služi kot teoretična podlaga za izdelavo Indeksa motivacije za izobraževanje v zdravstvu. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Raziskava je bila narejena na podlagi domače in tuje literature ter člankov.
Pomen družbene odgovornosti v procesu upravljanja z dizajnom v organizaciji
Raziskovalno vprašanje (RV): Kako družbena odgovornost vpliva na proces dizajn menedžmenta v organizaciji? Namen: Namen prispevka je ugotoviti značilnosti in vpliv družbeno odgovornih praks v procesih upravljanja z dizajnom, da bi spodbudili družbeno odgovorne oblikovalske rešitve. Cilj prispevka je proučiti proces upravljanja z dizajnom v kontekstu družbene odgovornosti. Metoda: Izvedli smo kvalitativno raziskavo in sicer študijo predvsem tuje strokovne literature, s poudarkom na analizi raziskav tujih avtorjev. Uporabili smo naslednje metode raziskovanja: metodo deskripcije, komparacije, povzemanja, kompilacije ter metodo analize. Rezultati: Na podlagi študije literature in raziskav z obravnavanega področja smo ugotovili, da je družbena odgovornost v procesu dizajn menedžmenta lahko zaznana kot individualna ali kot organizacijska dimenzija. Organizacija: Raziskava je uporabna za menedžerje v tistih organizacijah, kjer je dizajn prepoznan kot dragoceno orodje za doseganje strateških ciljev in konkurenčnih prednosti. Spoznanja raziskave bodo lahko nadaljnja priporočila za uvajanje družbeno odgovornih konceptov v procese dizajn menedžmenta, saj vodenje tovrstnih projektov zahteva upoštevanje ne le gospodarskih, temveč tudi družbenih in okoljskih ter kulturnih vidikov tega procesa. Družba: Raziskava se nanaša na opredelitev dejavnikov družbene odgovornosti pri vodenju oblikovalskih procesov ter na njihov vpliv na družbo kot celoto. Originalnost: Aktualnost izbrane tematike se izkazuje v vedno večjem zavedanju, da dizajn nima le estetske vrednosti temveč je sredstvo za izboljšanje kakovosti življenja in življenjskih pogojev. Originalnost raziskave se kaže predvsem v osredinjenju na proces družbene odgovornosti v kontekstu upravljanja z dizajnom v organizaciji. Omejitve/nadaljnje raziskovanje: Omejili smo se na podobne raziskave, ki so že bile izvedene na tem področju. Nadaljnje raziskovanje bi lahko še bolj podrobno obravnavalo posamezne dejavnike družbene odgovornosti v odnosu do oblikovanja, kar bi celostno zaokrožilo raziskovanje področja.
Pomen medgeneracijskega sodelovanja za starostnike v tretjem in četrtem življenjskem obdobju
Raziskovalno vprašanje: Ali je medgeneracijsko sodelovanje pomembno za starostnike? Namen: Namen raziskave je bil ugotoviti pomen medgeneracijskega sodelovanja pri starostnikih v tretjem in četrtem življenjskem obdobju v domovih za starejše. Metoda: Uporabljena je bila namizna in terenska raziskava. Poleg študije literature so bili analizirani statistični podatki Statističnega urada RS. Za pridobitev stališč smo izvedli terensko raziskavo po slovenskih domovih za starejše. Vključeni so bili naključni starejši. Kot metodo za pridobivanje podatkov smo izvedli anketiranje, za obdelavo podatkov pa smo uporabili SPSS 20. V raziskavi, ki je bila opravljena leta 2017, je sodelovalo 390 bivajočih starostnikov v domovih za starejše v Pomurju. Povzetek rezultatov: Ugotovili smo, da so starostniki ob vprašanju o medgeneracijskem druženju pogosto poudarili, kako se veselijo vsakega novega obiska otrok iz vrtca oz. osnovne šole in mladih srednješolcev, ki k nekaterim, v okviru obveznih izbirnih vsebin, prihajajo tedensko, in jim s kulturnim programom ali neposrednim druženjem (pogovor, družabne igre) popestrijo dneve bivanja v domu za starejše. Vpliv na družbo: Menimo, da ima tovrstno raziskovanje pomemben vpliv na razvoj medgeneracijskega sodelovanja kot sestavnega dela sobivanja med generacijami v Sloveniji in družbi nasploh. Vpliv na organizacijo: Ugotovitve raziskave so relevantne za domove za domove za starejše in druge oblike izven institucionalne oskrbe. Tako se lahko le-te povežejo pri medgeneracijskem sodelovanju in optimizirajo delo. Originalnost: Raziskava o medgeneracijskem sodelovanju je ena izmed več izvedenih tovrstnih pri nas. Omejitve raziskave: Ovire starostnikov, s katerimi se srečujejo v okviru institucionalne in tudi izven institucionalne oskrbe (slabovidnost in naglušnost pri izvajanju anketiranja).